massemedier

Grunnloven kom i 1814, denne sikret trykkefrihet. I de første tiårene på 1800-tallet ble derfor publisert en rekke aviser, blad og tidsskrifter. De fleste trykksakene var "døgnfluer" med kort levetid og lave opplagstall. Etter vi hadde fått universitetet i 1811 oppstod det et vitenskapelig miljø, men noe egentlig litterært miljø fantes det ikke. Etter 1830 ble en rekke bøker utgitt i Norge (før hadde det vært lite), og det ble mer fart i det litterære miljøet(iallefall i byene). I løpet av kort tid ble det opprettet biblioteker og bokproduksjonen økte kraftig. Flere litterære tidsskrifter kom på markedet. I 1850 ble det utgitt 40 aviser i Norge. De to viktigste avisene som kom var //Morgenbladet og Den constitutionelle.//
 * Media og lesekunnskapen, 1800 - 1850**

Det litterære miljøet eksisterte bare i de store byene, fordi kun 9 av 10 nordmenn bodde på landsbygda. En undersøkelse fra 1840 viste at kun 20% av elevene på skolen lærte seg å lese og dette var 100 år etter at den obligatoriske skolen ble innført. Mye av undervisningen gikk for seg i hjemmene til folk (omgangsskolen) og lærebøkene var på denne tiden på dansk. Fleste hjemmene hadde bare to bøker, bibelen og ei andaktsbok.

1816: Ble mange nye aviser etablert, blandt annet [|Aftenposten] og [|Dagbladet]. Avisene nådde nå lenger enn bare til byene, nå leste også folk utenfor byen aviser. Avisene og bladene inneholdt for det meste litterært stoff. Direkte kopiert fra [|www.vgskolen.net]:

//**Stikkordsoversikt**// //Det økende litterære mangfoldet (aviser, tidsskrifter, etc.) var viktig for utviklingen av demokratiet i Norge//
 * //Litteraturen gikk over fra primært å være en muntlig uttrykksform til å bli skriftlig//
 * //Folketallet ble nesten tredoblet i løpet av århundret//
 * //Industrialiseringen skjøt fart fra midten av århundret//
 * //Behov for utdanning og lesekunnskaper//
 * //Skolevesenet ble kraftig utbygd//
 * //ca. 1800: Generell analfabetisme//
 * //ca. 1900: Folket kunne lese og skrive//
 * //Leiebibliotek ble etablert over hele landet//
 * //Selv vanlige arbeidsfolk kunne skaffe seg litteratur//
 * //Levestandarden ble høyere i løpet av århundret//
 * //Flere fikk råd til å skaffe seg litteratur//
 * //Arbeidstiden ble kortet ned, og fritiden lengre//
 * //Parafinlampa gjorde det lettere å lese utover kvelden//
 * //Papirprisen sank kraftig//
 * //Industrien begynte å bruke billig tremasse i stedet for linkluter som råstoff//
 * //Kristianias vekst skapte et stort, stabilt litteraturmarked//
 * //Infrastrukturen ble utviklet (nye veier, jernbaner, dampskipsruter, telegraflinjer, etc.)//
 * //Lettere å distribuere store mengder ulik litteratur//

//**Omsetningen:**// //Boktrykkere/bokbindere solgte tidligere bøker direkte fra bedriften, eller ved hjelp av omreisende kramkarer (kalt kolportører) I løpet av århundret vokste det fram spesialiserte forlag og bokhandlere. Systemet med subskripsjon (forhåndsbestilling av bøker før trykking fant sted) ble etter hvert erstattet av dagens form for litteraturomsetning. De vanligste produktene var primært religiøs litteratur og skolebøker. I siste halvdel av århundret kom stadig mer skjønnlitteratur på markedet.// //**Men!**// //Forfattere som Ibsen, Bjørnson, Lie, etc. utgav fortsatt verkene sine gjennom Gyldendal i København.//

//**Årsaker:**//
 * //De norske forlagene var for små og hadde for dårlig økonomisk grunnlag//
 * //Norske forlag kunne altså ikke gi gode nok vilkår til forfatterne//
 * //Danske forlag hadde økonomi til å trykke større opplag//
 * //Utgivelse i Danmark økte størrelsen på markedet betraktelig//

//**Aviser og tidsskrifter**// //Antallet aviser og tidsskrifter økte voldsomt// //Avisinnholdet endret seg fra å være basert på kjøp og salgsannonser, til å bli nyhetsorientert Telegrafen gjorde det mulig å presentere ferske nyheter. I løpet av 1860-tallet ble Aftenposten, Bergens Tidende, Verdens Gang og Dagbladet grunnlagt Tidsskriftene konsentrerte seg vanligvis om spesielle fagområder Det første ukebladet (Norsk Penning-Magazin) kom i 1834// //Allerede fra første stund var litteraturen todelt//
 * //1814: 7 aviser / 1900: 196 aviser//
 * //1814: 1 tidsskrift / 1900: 233 tidsskrift//
 * //finlitteratur / populærlitteratur (morskabslesning-//[|//kiosklitteratur//]//)//

//**Populærlitteraturen**//

//**Skillingsviser**//
 * //Kostet naturlig nok en skilling//
 * //Først med religiøst innhold, så gradvis basert på kjærlighet og dramatikk//
 * //Kjærlighetsviser: Ulykkelig kjærlighet, svik, sosiale forskjeller, etc.//
 * //Reportasjeviser: Dramatiske hendelser i forbindelse med krig, ulykker, etc.//
 * //Politiske viser: Fra 1880-årene av også viser med politisk innhold//
 * //Døde ut i 1920-årene pga. konkurranse fra aviser, grammofon og radio//

//**Bokomsetningen**//
 * //Kolportørvirksomheten døde ut tidlig på 1900-tallet - kiosker og bokhandlere overtok//
 * //Da som nå dominerte populærlitteraturen markedet//

//**Rudolf Muus (1862-1935)**//
 * //En av Norges mest leste forfattere//
 * //Han benyttet ofte pseudonymet “Rollo”//
 * //Skrev rundt 50 romaner, mange svært lange//
 * //Bøkene hans ble solgt i flere millioner eksemplarer//
 * //De dreide seg generelt sett om spenning og romantikk//
 * //Muus viser sitt sosiale ståsted ved å la underklassen produsere skurkene.//
 * //Pengesterke overklassefolk representerte heltene.//

//**Karen Sundt (1841-1924)**// //**Jon Flatabø (1846-1930)**// //Med unntak av en del av den realistiske/naturalistiske litteraturen ble den nye arbeiderklassen forholdsvis lite skildret i finlitteraturen. Populærlitteraturen, derimot, skildret i langt større grad arbeidermiljø. Dette var naturlig, da arbeiderklassen utgjorde en stor del av populærlitteraturens marked.// //I 1910 fantes det 278 aviser her i landet. Avisen var blitt et massemedium som nådde langt ut til folk. Det var flere grunner til ekspansjonen innen journalistikken. Politikk engasjerte stadig større deler av folket. Parlamentarismen hadde fått sitt gjennombrudd. Unionsoppløsningen og utviklingen av demokratiet var sentrale saker. Samtidig vokste kvinnebevegelsen og arbeiderbevegelsen fram som dynamiske krefter i samfunnet. Stadig flere fikk skolegang, noe som økte leseferdigheten. Vi fikk en «leseeksplosjon», og mest populær var Rudolf Muus og hans harmløse, romantiske «skillingsfortellinger». De solgte i opplag som mer anerkjente forfatterne bare kunne drømme om. Kilde:// [|//"Vi over 60"//]
 * //Samme stil som Muus, men mer realistisk//
 * //Hun gikk inn for full likestilling mellom menn og kvinner//
 * //Skrev rundt 100 bøker om Kristianiamiljøet og Bygde-Norge.//