Skolehistorie

Skolehistorie - Skriv en tekst om skolens historie fra ca 1730 og til 1900-tallet 1739 er det året da det norske offentlige skolevesenet ble etablert. Christan VI satte segl på Forordningen, om skolerne paa landet i Norge. Ordningen innførte skoleplikt for barna på landet. En skoleholder gikk fra bygd til bygd og holdt skole på en av gårdene, altså omgangsskolen. Omgangsskolen skulle bli den vanlige skoleordningen på landet i over 100 år. Loven gjaldt ikke for byene. Skolens formål ble å forberede barna til konfirmasjonen. Prester skulle kontrollere at barna kunne nok ved den nye konfirmasjonen som bar inngangsbilletten til samfunnslivet. 1700-tallet Konfirmasjonensopplæringen 1736 førte til skolevesen og opplæring i dansk.

1740 kom den første allmueskolen i Bergen. På disse skolene fikk barna ved siden av gratis undervisning, også klær og sko ved behov.

1811: Universitetet i Kristiania, Norges første. Grunnloven fra 1814 ble et grunnlag for økende nasjonalfølelse. Det danske skriftspråket var helt enerådende [|Haugianismen]. 1814: Grunnloven. Fra dansk provins til sidestilt stat i union med Sverige. På 1800-tallet hadde vi ulike skoleslag for barn mellom 7 og 11/13 Latinskolen Borgerskolen Almueskolen (populært kalt for "fattigskolen") 1815-1850: Sterk befolkningsvekst. Underklassen vokste sterkt (husmenn, tjenere, arbeidere). Embetsstanden dominerte politikken. I 1833 fikk bøndene flertall på Stortinget for første gang. Kommunestyrer ble innført fra 1837. Avholdsbevegelsen tok form. Nye sosiallover kom: straffelov, alkohollov, fattiglov. Større religionsfrihet. Den første arbeiderbevegelsen (Marcus Thrane)

Ny skolelove i 1860 førte til at elevene fikk andre fag i tillegg til kristendomskunnskap. De fikk geografi, historie og naturfag. Loven påbød også faste skolebygg, slik at de ble slutt på omgangsskolen. Skoleåret ble utvidet, det ble sju års skoleplikt, og lærerutdanningen ble bedre.

(Copy paste fra http://www.brekkeby.vgs.no/norsk/vestol/noves24.htm)

1850-1900 var en sterk utviklingstid. Jordbruksskoler ble opprettet og nye metoder tatt i bruk. Bankvesenet ble bygget ut. Ny folkeskolelov kom i 1860. Fra 1870 til 1900 ble Norge industrialisert. Arbeiderkalssen i byene vokste. Økende sosial nød. Debatt om Stortingets makt. De radikale seiret og parlamentarismen ble innført i 1884. Partiene Høyre og Venstre stiftet. Arbeiderpartiet i 1887. Språkrøkt i denne perioden Fra midten av 1800-tallet var språkhistorien preget av Aasens og Knudsens arbeid for å skape norsk skriftspråk. - Ivar Aasen (1812-96) reiste i 1840-årene over det meste av landet og studerte dialektene. Omkring 1850 kom resultatene ut i form av en grammatikk og en ordbok hvor han fastsatte reglene. Språket var bygget på de "reneste" dialektene, sammenlignet med norrønt (jfr. Munch). - Knud Knudsen (1812-95) ville skape et norsk språk ved gradvis å endre dansken så den ble mer lik den "dannede dagligtale" (jfr. Wergeland). Knudsen fikk ganske raskt gjennomslag for noen av ideene (1860-årene: faae ® faa, Huus ® Hus). - Ibsen og Bjørnson brukte mange norske ord i sine verk i 1850- og 60-årene. Senere skrev de mer dansk av hensyn til sine danske lesere. I 1869 kom det en felles skriveendring for hele Skandinavia (aa ® å). I 1878 ble det bestemt at undervisningen i barneskolen skulle skje på barnas talespråk (dialekt). I 1885 ble "folkesproget" sidestilt med "skrift- og bogsproget" som skolespråk og offisielt språk.
 * 1850-1890**
 * 1850-1890**
 * 1850-1890**
 * 1850-1890**