opplysningstida_1700tallet

=Opplysningstiden=

Historisk bakgrunn
//Opplysningstiden er en samlebetegnelse på sentrale politiske, filosofiske og sosiale strømninger i Frankrike, England og delvis Tyskland på 1700 -tallet. Kulturhistorisk følger opplysningstiden renessansen, og viderefører en del av dennes idéer og politiske og økonomiske tendenser. Najonalstatene er dannet rundt om i Europa, handelen blomstrer og teknologi og industri skyter fart, ikke minst på grunn av oppfinnelsen av dampmaskinen (James Watt, 1763). På det politiske plan finner man revolusjoner og uavhengighetserklæringer. De viktigste er den amerikanske// [|//uavhengighetserklæringen//] //(1776) som markerte løsrivelsen fra kolonimakten England, og den franske revolusjon (1789), som kom som følge av nye idéer om "frihet, likhet og broderskap". Den generelle tidsånden var preget av fremskritt og sterk optimisme med hensyn til menneskets frihet, muligheter og iboende verdighet, tuftet på renessansens naturrettstenkning.// Les mer: http://www.vgskole.net/teachers/norsk/litteratur/1500_1800/opplysningstiden.php


 * Erasmus Montanus**: innholdet i teksten handler om personen Rasmus Berg eller Erasmus Montanus som han nå kaller seg som kommer heim fra et opphold ved universitete. Han er egentlig en vanlig bondesønn fra Danmark, men mener selv nå at han er mye bedre enn alle andre, siden han er så mye mer lærd enn de andre. Den største påstanden hans er at han mener jorden er rundt, noe som var totalt absurd på den tiden, siden folk mente at jorden var flat. Rasmus har en bror som heter Jackob, Rasmus mener Jacob er en ulærd mann mens han selv har mye kunnskap. Mens Jacokb selv mener at han er klokere pga at han har kunnskap om det som trengs for å klare seg i hverdags livet og ikke all slags vas om at jorden er rundt osv.

Erasmus Montanus er et skuespill, og teksten er et utdrag fra scene 2, 3, 4 og 5 hvor Erasmus Montanus vender hjem. Han vender hele bygden på hodet og blir mislikt av de fleste. Til slutt må han bryte med sin egen tro om at jorden er rundt for å få Lisbed som han skal gifte seg med.

Eksposisjonen eller innledningsscenen i skuespillet er en monolog. Jeppe, en typisk dansk bonde, har fått et brev fra sin sønn Rasmus. Han studerer i København og har blitt så lærd at han skriver på latin til sin far. Konflikten i skuespillet blir dermed satt med en gang: Hva skal vi med opplysningen/kunnskapen? Blir vi bedre mennesker av det? Det som er spesielt med Erasmus Montanus er at vi ikke møter hovedpersonen i første akt. Vi får presentert ham gjennom andre.

Erasmus blir både en komisk og tragisk figur. Han er svært opptatt av å vinne diskusjoner. Han ønsker å være bedre enn andre, og han vil vise at han har studert. Erasmus er opptatt av og har bare formell kunnskap. Han er ikke særlig klok. Han har pugget mye, men har ingen tanker omkring det han har lært. Kunnskapen han har kan ikke brukes til noe nyttig, det eneste han bruker den til er å vinne diskusjoner.

ET POENG HOS HOLBERG: Løytnanten snakker om tilpasning. Folk må tilpasse seg i den standen der de hører hjemme. Bønder bør være bønder. Overfor Gud står alle likt. De som har makten må også behandle folk likt. Stendene må bevares - men folk må behandles likt.

Roller
 * Erasmus Montanus / Rasmus Berg, hovedperson
 * Jeppe Berg, hans far
 * Nille, hans mor
 * Jacob, hans bror
 * Lisbed, hans forlovede
 * Jeronimus, hennes far
 * Magdelone, hennes mor
 * Per Degn, bygdens klokker
 * Jesper Ridefogd
 * En løytnant

Norges skål av Johan Nordahl Brun.

Diktet ”Norges skål” er skrevet av Johan Nordahl Brun, og dette var den første uoffisielle nasjonalsangen. Han ville berike det dansk-norske fellesspråket med ord med norsk opphav. Etter han ble prest angret han litt på at han skrev ”Norges skål”, fordi det oppfordret til drikking. Dette diktet er preget av drikkekulturen i Norge og er lystig og humoristisk. (3.vers: om de norske pikene) - Tar fram tema som: 1. å kjempe for sitt fedreland 2. å holde fast på det norske i deg 3. at en skal like de norske jentene, vin og sang 4. og til slutt forteller han om de norske fjellene. I hvert av versene er andre og siste linje nesten like.

Her finner du diktet: http://www.vgskole.no/teachers/norsk/litteratur/1500_1800/norgesskaal.php

Diktet har en fast rytme og enderim. Det er fire strofer i diktet, og hver strofe har lik rytme. Det er også enderim i hver strofe, og det er også likt i alle. Det er slik at de fire første linjene rimer på hverandre annenhver linje og etterpå er det de tre neste linjene som rimer på hverandre, og den siste linjen rimer på den fjerde linjen, altså på de siste ordene på hver linje. Slik er det på hele diktet.